#LyX 1.6.5 created this file. For more info see http://www.lyx.org/
\lyxformat 345
\begin_document
\begin_header
\textclass article
\use_default_options true
\language catalan
\inputencoding auto
\font_roman default
\font_sans default
\font_typewriter default
\font_default_family default
\font_sc false
\font_osf false
\font_sf_scale 100
\font_tt_scale 100

\graphics default
\paperfontsize default
\spacing single
\use_hyperref false
\papersize default
\use_geometry true
\use_amsmath 1
\use_esint 1
\cite_engine basic
\use_bibtopic false
\paperorientation portrait
\leftmargin 2cm
\topmargin 2cm
\rightmargin 2cm
\bottommargin 4cm
\headheight 2cm
\headsep 2cm
\footskip 2cm
\secnumdepth 3
\tocdepth 3
\paragraph_separation indent
\defskip medskip
\quotes_language english
\papercolumns 1
\papersides 1
\paperpagestyle default
\tracking_changes false
\output_changes false
\author "" 
\author "" 
\end_header

\begin_body

\begin_layout Title
James Webb Space Telescope
\end_layout

\begin_layout Author
Sergi Blanco Cuaresma
\end_layout

\begin_layout Abstract
Descripció dels aspectes més rellevants pel projecte James Webb Space Telescope,
 successor natural del Hubble Space Telescope (HST) a nivell operatiu i
 del Spitzer Space Telescope.
 La missió està liderada per la NASA amb la col·laboració de la ESA i la
 CSA.
\end_layout

\begin_layout Abstract
\begin_inset CommandInset toc
LatexCommand tableofcontents

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Abstract
\begin_inset Newpage newpage
\end_inset


\end_layout

\begin_layout Section
Objectiu científic
\end_layout

\begin_layout Standard
Els objectius científics del James Webb Space Telecope (d'ara endavant JWST)
 es troben agrupats principalment en quatre grans àrees:
\end_layout

\begin_layout Enumerate
El final de l'edat fosca: Identificar les primeres fonts lluminoses de l'univers
, i determinar el procés d'ionització de l'univers primerenc.
 
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Formació de galàxies: Determinar com les galàxies en general, la matèria
 fosca, el gas, les estrelles, el metalls, les estructures morfològiques
 i els nuclis actius van evolucionar des de l'època de la re-ionització
 fins a l'actualitat.
\end_layout

\begin_layout Enumerate
El naixement d'estrelles i sistemes protoplanetaris: Descobrir més detalls
 sobre el naixement i l'evolució d'estrelles des de les protoestrelles fins
 a l'origen dels sistemes planetaris.
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Sistemes planetaris i origen de la vida: Determinar les propietats físiques
 i químiques dels sistemes planetaris (incloent el sistema solar), i investigar
 la viabilitat pel desenvolupament de vida.
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename JWST.jpg
	lyxscale 50
	scale 25

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Subsection
El final de l'edat fosca
\end_layout

\begin_layout Standard
A l'inici de l'univers, quan va tenir lloc el Big Bang, es va generar:
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Energia fosca: responsable de la força d'acceleració còsmica (expansió de
 l'univers)
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Matèria fosca: partícules de poca o nul·la interacció que només han pogut
 ser observades indirectament pels seus efectes gravitatoris.
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Radiació còsmica microones de fons: generada quan l'univers tenia 380.000
 anys de vida.
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Fons còsmic de neutrins: generat quan l'univers tenia 2 segons de vida.
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Hidrogen i Heli: formes més simples i abundants de matèria bariònica.
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Traces de Liti, Beril·li i Bor.
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename BigBang.jpg
	lyxscale 75
	scale 25

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
Inicialment l'univers es va expandir i refredar fins a la formació de les
 primeres estrelles (denominada la població III) que, segons la teoria,
 haurien de tenir una massa de l'ordre de 30-300 
\begin_inset Formula $M_{\odot}$
\end_inset

 i ser milions de vegades més brillants.
 El seu temps de vida va ser de només uns pocs milions d'anys fins acabar
 produint supernoves (tipus II) o forats negres.
 Aquests últims van començar a capturar gas i estrelles per formar mini-quàsars,
 que més endavant es fusionarien i creixerien per acabar formant part del
 centre de galàxies.
\end_layout

\begin_layout Standard
Temps després de la formació de les primeres fonts de llum, l'hidrogen intergalà
ctic va ser re-ionitzat gràcies principalment a la radiació ultravioleta
 de les galàxies, tot i que els quàsars podrien haver contribuït també.
\end_layout

\begin_layout Standard
Algunes de les preguntes que es podrien arribar a respondre utilitzant el
 JWST:
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Quines van ser les primeres galàxies?
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Com va tenir lloc la re-ionització?
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Quines van ser les fonts que van causar la re-ionització?
\end_layout

\begin_layout Standard
Amb el JWST es podran observar les primeres galàxies i grups d'estrelles
 de la població III, les quals es van formar en una època a on encara no
 hi havia elements més pesats que l'Heli.
\end_layout

\begin_layout Standard
Per altra banda, cal destacar que degut a l'expansió de l'univers, la llum
 de les primeres galàxies (molt distants) es troba fortament desplaçada
 al vermell.
 Per tant el disseny de JWST focalitzat a l'infraroig és idoni per aquest
 tipus d'observació.
 No obstant, el factor d'absorció per àtoms d'hidrogen a la línia de visió
 suposarà una limitació significativa en les observacions.
\end_layout

\begin_layout Subsection
Formació de galàxies
\end_layout

\begin_layout Standard
Actualment es coneix que les galàxies es formen en pous de potencial generats
 per grans concentracions de matèria fosca.
 Si bé la física teòrica ofereix models per intentar entendre el naixement
 d'una galàxia i la seva evolució, encara no coneixem realment els detalls
 de com s'han format, que és el que controla la seva forma, com els elements
 químics són redistribuïts per tota la galàxia o fins a quin punt els forats
 negres centrals influeixen al conjunt.
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename HubbleClassification.jpg
	lyxscale 50
	scale 50

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
Davant de tantes incògnites, hi ha un conjunt de preguntes clau que es podrien
 arribar a resoldre utilitzant el JWST:
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Com es formen les diferents galàxies identificades a la seqüència de Hubble?
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Com es formen els elements més pesats?
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Quins processos físics són clau per determinar les propietats d'una galàxia?
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Quin és el rol de les regions d'alta generació d'estrelles i els forats
 negres centrals?
\end_layout

\begin_layout Standard
En aquest sentit, JWST observarà galàxies llunyanes, i per tant d'edats
 més joves, realitzant espectrografies per estudiar la seva morfologia,
 composició etc.
\end_layout

\begin_layout Subsection
El naixement d'estrelles i sistemes protoplanetaris
\end_layout

\begin_layout Standard
A diferencia de les galàxies (no va ser fins el 1925 que Edwin Hubble va
 demostrar l'existència d'altres galàxies a banda de la Via Làctea), les
 estrelles han sigut objecte d'estudi durant milers d'anys.
\end_layout

\begin_layout Standard
Les estrelles es creen de forma constant i al seu interior tenen lloc fusions
 nuclears, mitjançant les qual s'emet radiació electromagnètica a l'exterior.
 Addicionalment, al seu voltant pot existir un disc protoplanetari que acabin
 formant planetes com els del sistema solar.
 
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename YoungProtoplanetaryDisk-NASA-ArtistsImage.jpg
	lyxscale 50
	scale 25

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
En aquest sentit, actualment ja s'han identificat diversos exoplanetes (planetes
 que orbiten altres estrelles).
 No obstant, degut a un biaix per les tècniques emprades, la majoria d'aquests
 són molt més massius que la terra, gasosos com Júpiter i tenen orbites
 molt properes a la seva estrella.
 Precisament aquests casos haurien de ser molt menys probables segons les
 teories de formació i evolució que tenim actualment, els planetes rocosos
 i petits es formen en òrbites properes i els gasosos en zones més allunyades
 de l'estrella (com observem al sistema solar).
\end_layout

\begin_layout Standard
És possible que amb JWST podríem arribar a respondre les següents preguntes
 clau:
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Com col·lapsa un núvol protoestelar?
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Com afecta l'entorn a la formació d'estrelles i viceversa?
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Com es formen els sistemes protoplanetaris?
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Com el gas i el pols col·lapsa per formar sistemes planetaris?
\end_layout

\begin_layout Subsection
Sistemes planetaris i origen de la vida
\end_layout

\begin_layout Standard
Entendre la formació de planetes i, en especial, els mecanismes clau que
 influeixen en la creació d'un entorn idoni per a l'origen de la vida, és
 un dels grans reptes de la humanitat.
 En aquest àmbit, encara no es coneixen els detalls de com es formen els
 planetes a partir d'un disc protoplanetari, així com quina es l'evolució
 química que pot facilitar l'aparició de la vida.
\end_layout

\begin_layout Standard
Com possible exemple d'exoplaneta habitable, durant el 2010 es va identificar
 un orbitant al voltant de l'estrella Gliese 581.
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename HabitableZone.jpg
	lyxscale 50
	scale 15

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
JWST pot ajudar a entendre aspectes com:
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Quin és el procés exacte de formació dels planetes?
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Com es pot arribar a generar una zona habitable en un sistema solar?
\end_layout

\begin_layout Section
Característiques generals
\end_layout

\begin_layout Standard
El JWST serà un observatori espacial que operarà principalment al infraroig
 proper i mitja, així com una part del visible (des dels 0,6 fins als 28,5
 micròmetres).
 El nom es va establir en honor al segon administrador de la NASA, James
 Webb, qui va liderar les missions Apollo per l'exploració lunar.
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename Longituds_d_ona.png
	lyxscale 75
	scale 35

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
L'observatori proporcionarà mecanismes per apuntar, manteniment de l'orbita
 i comunicacions amb la terra.
 Així mateix, es trobarà equipat amb un mirall de 6,5 metres, compost per
 18 segments individuals, que proporcionaran una àrea recol·lectora de 25
 metres quadrats.
\end_layout

\begin_layout Standard
A banda de la NASA, a la missió també es troben implicades l'agencia europea
 (ESA) i la canadenca (CSA).
\end_layout

\begin_layout Standard
Algunes dades clau:
\end_layout

\begin_layout Standard
\begin_inset Box Boxed
position "t"
hor_pos "c"
has_inner_box 1
inner_pos "t"
use_parbox 0
width "90col%"
special "none"
height "1in"
height_special "totalheight"
status open

\begin_layout Plain Layout
Data prevista de llançament: 2014-15
\end_layout

\begin_layout Plain Layout
Lloc de llançament: Guiana Space Centre Kourou, French Guiana
\end_layout

\begin_layout Plain Layout
Duració de la missió després del llançament: 5 anys.
 No obstant, disposarà de suficients aprovisionaments per operar durant
 10 anys.
\end_layout

\begin_layout Plain Layout
Massa: 6.200 kg
\end_layout

\begin_layout Plain Layout
Instruments dissenyats especialment per estudiar a l'infraroig:
\end_layout

\begin_layout Itemize
Infraroig proper: 
\end_layout

\begin_deeper
\begin_layout Itemize
NIRCam: Near-IR camera
\end_layout

\begin_layout Itemize
NIRSpec: Near-IR multiobject spectrograph
\end_layout

\begin_layout Itemize
TFI: Tunable filter imager 
\end_layout

\end_deeper
\begin_layout Itemize
Infraroig mitja:
\end_layout

\begin_deeper
\begin_layout Itemize
MIRI: Mid-IR instrument
\end_layout

\end_deeper
\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename JWST structure.png
	lyxscale 50
	scale 35

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
Cal destacar que per assolir el objectius del satèl·lit es requereix molta
 precisió a la mesura degut a la feblesa d'allò que es vol observar.
 En aquest sentit, per evitar interferències del propi instrument, es necessari
 treballar a temperatures molt baixes (per sota dels 50 K).
 L'observatori utilitzarà refrigeració passiva mitjançant un escud que minimitza
rà l'efecte de la radiació del sol, la terra i la lluna.
\end_layout

\begin_layout Standard
En quant al temps d'observació, la major part (80%) es destinarà a la comunitat
 astronòmica internacional mitjançant la presentació anual de propostes/oportuni
tats d'observació que seran avaluades per peer-review.
\end_layout

\begin_layout Section
Organitzacions
\end_layout

\begin_layout Subsection
NASA: Goddard Space Flight Center
\end_layout

\begin_layout Standard
El Goddard Space Flight Center
\begin_inset Foot
status open

\begin_layout Plain Layout
http://www.gsfc.nasa.gov/
\end_layout

\end_inset

 (GSFC), un dels laboratoris més importants de la NASA
\begin_inset Foot
status open

\begin_layout Plain Layout
http://www.nasa.gov/
\end_layout

\end_inset

 situat a 10.5 km de Washington D.C., lidera la gestió del projecte d'observació
 de la mà del responsable científic John C.
 Mather, astrofísic i cosmòleg guanyador del premi Nobel en física pel seu
 treball al satèl·lit COBE (Cosmic Background Explorer Satellite).
 Addicionalment, el GSFC és el responsable de proveir la instrumentació
 científica del satèl·lit (Integrated Science Instrument Module, ISIM) que
 es detalla a la secció d'instrumentació.
\end_layout

\begin_layout Subsection
ESA
\end_layout

\begin_layout Standard
L'Agència Espacial Europea
\begin_inset Foot
status open

\begin_layout Plain Layout
http://www.esa.int/
\end_layout

\end_inset

 contribueix al projecte aportant al voltant de 300 milions d'euros i sent
 un col·laborador clau pel llançament de la nau espacial amb un Ariane 5.
 Addicionalment, en conjunt amb un consorci d'institucions europees, participa
 en el desenvolupament de l'instrument MIRI (camera i espectròmetre que
 permet observar al rang mig de l'infraroig).
\end_layout

\begin_layout Subsection
CSA
\end_layout

\begin_layout Standard
El desenvolupament de TFI (càmera d'ús general per l'infraroig proper) i
 FGS (sistema per estabilitzar i controlar la orientació del satèl·lit)
 es a càrrec de la Canadian Space Agency
\begin_inset Foot
status open

\begin_layout Plain Layout
http://www.asc-csa.gc.ca/
\end_layout

\end_inset

 sota la responsabilitat científica de John Hutching (Herzberg Institute
 of Astrophysics, National Research Council of Canada).
 L'agència contribueix al projecte amb aproximadament 39 milions de dòlars.
\end_layout

\begin_layout Subsection
Empreses
\end_layout

\begin_layout Standard
Principals empreses que participen en el desenvolupament i construcció del
 JWST.
\end_layout

\begin_layout Subsubsection
Northrop Grumman
\end_layout

\begin_layout Standard
Northrop Grumman
\begin_inset Foot
status open

\begin_layout Plain Layout
http://www.northropgrumman.com/
\end_layout

\end_inset

 és l'empresa americana que s'encarrega del desenvolupament i construcció
 de diferents elements del satèl·lit, entre els que s'inclou tant el bus
 com l'escud de protecció contra el sol.
\end_layout

\begin_layout Subsubsection
Ball Aerospace
\end_layout

\begin_layout Standard
Ball Aerospace
\begin_inset Foot
status open

\begin_layout Plain Layout
http://www.ballaerospace.com/
\end_layout

\end_inset

 és l'empresa americana encarregada de desenvolupar i construir la major
 part de l'element òptic del telescopi JWST (OTE, Optical Telescope Element).
\end_layout

\begin_layout Standard
En quant als segments del mirall primari, el secundari i el terciari seran
 manufacturats per:
\end_layout

\begin_layout Itemize
Axsys Technologies
\begin_inset Foot
status open

\begin_layout Plain Layout
http://www.axsys.com/
\end_layout

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Itemize
Brush Wellman
\begin_inset Foot
status open

\begin_layout Plain Layout
http://www.brushwellman.com/
\end_layout

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Itemize
Tinsley Laboratories
\begin_inset Foot
status open

\begin_layout Plain Layout
http://www.asphere.com/
\end_layout

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
Els miralls seran entregats a Ball Aerospace per al seu muntatge i prova
 funcional.
\end_layout

\begin_layout Subsubsection
Teledyne
\end_layout

\begin_layout Standard
Teledyne
\begin_inset Foot
status open

\begin_layout Plain Layout
http://www.teledyne-si.com/
\end_layout

\end_inset

, també coneguda com Rockwell Scientific Company, és l'empresa responsables
 del desenvolupament dels detectors d'infraroig dels instruments NIRCam,
 NIRSpec i TFI.
\end_layout

\begin_layout Subsubsection
Carl Zeiss Optronics GmbH
\end_layout

\begin_layout Standard
Carl Zeiss Optronics GmbH és l'empresa alemana que participa en el disseny,
 integració i prova dels mecanismes de roda (
\emph on
wheel
\emph default
) i òptica dels instruments:
\end_layout

\begin_layout Itemize
MIRI: càmera i espectròmetre que permet observar al rang mig de l'infraroig
\end_layout

\begin_deeper
\begin_layout Itemize
Contractat per 
\emph on
Max Planck Institute for Astronomy
\emph default

\begin_inset Foot
status open

\begin_layout Plain Layout
http://www.mpia.de/
\end_layout

\end_inset

: Institut alemany de recerca de la Max Planck Society (associació sense
 ànim de lucre).
\end_layout

\end_deeper
\begin_layout Itemize
NIRSpec: espectrògraf per longituds d'ona des del limit del visible fins
 a l'infraroig proper
\end_layout

\begin_deeper
\begin_layout Itemize
Contractat per 
\emph on
Astrium
\emph default

\begin_inset Foot
status open

\begin_layout Plain Layout
http://www.astrium.eads.net/
\end_layout

\end_inset

: Subsidiària aeroespacial d'EADS (European Aeronautic Defence and Space
 Company)
\end_layout

\end_deeper
\begin_layout Subsubsection
ComDev
\end_layout

\begin_layout Standard
La CSA té com a contractista principal a ComDev
\begin_inset Foot
status open

\begin_layout Plain Layout
http://www.comdev.ca/
\end_layout

\end_inset

 pel desenvolupament del TFI (càmera d'ús general per l'infraroig proper)
 i el FGS (sistema per estabilitzar i controlar la orientació del satèl·lit).
\end_layout

\begin_layout Section
Llançament
\end_layout

\begin_layout Standard
El llançament es portarà a terme per un Ariane 5 ECA, vehicle europeu dissenyat
 per posar satèl·lits en òrbita geostacionària i posar càrregues en òrbita
 baixa, creat per l'Agència Espacial Europea i comercialitzat per Arianespace.
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename Ariane Launch.png
	lyxscale 50
	scale 35

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
El llançador presenta 2 etapes a més de la propulsió inicial:
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Per al llançament inicial hi ha dos propulsors i un motor de combustible
 sòlid (fuel) que proporcionen una força de 6.470 kN durant 275 segons.
\end_layout

\begin_layout Enumerate
A la primera etapa l'Ariane 5 ECA utilitza un motor Vulcain 2 que s'alimenta
 per oxigen líquid + hidrogen liquid, proporcionant una força de 1.340 kN
 durant 431 s.
\end_layout

\begin_layout Enumerate
La segona etapa (ESC-A, Etage Supérieur Cryogénique-A) es propulsat pel
 motor de coet criogènic europeu HM7B, el qual s'alimenta d'oxigen líquid
 + hidrogen líquid i proporciona una força de 64,7 kN durant 446 s.
\end_layout

\begin_layout Standard
Algunes dades clau de Ariane 5 ECA:
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Tabular
<lyxtabular version="3" rows="11" columns="2">
<features>
<column alignment="center" valignment="top" width="15page%">
<column alignment="center" valignment="top" width="25page%">
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\series bold
Característica
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\series bold
Valor
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Fabricant
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
EADS Astrium
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Alçada
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
59 m
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Diàmetre
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
5.4 m
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Massa
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
777.000 kg
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Carga útil per òrbites de transferència geostacionàries
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
G: 6.200 kg
\end_layout

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
G+: 6.950 kg
\end_layout

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
GS: 6.100 kg
\end_layout

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
ECA: 10.500 kg
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Total llançaments
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
55 
\end_layout

\begin_layout Plain Layout
(G: 16, G+: 3, GS: 6)
\end_layout

\begin_layout Plain Layout
(ECA: 29, ES: 1)
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Llançaments amb èxit
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
51 (G: 13, G+: 3, GS: 6) (ECA: 28, ES: 1)
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Llançaments fracassats
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
2 (G: 1, ECA: 1)
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Llançaments parcialment fracassats
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
2 (G)
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Càrregues importants llançades
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Itemize
\align left
Rosetta: estudi d'un cometa
\end_layout

\begin_layout Itemize
\align left
Automated Transfer Vehicle: abastiment ISS
\end_layout

\begin_layout Itemize
\align left
Herschel Space Observatory: telescopi infraroig llunya
\end_layout

\begin_layout Itemize
\align left
Planck: estudi radiació de microones de fons
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
</lyxtabular>

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
El llançament actualment es troba previst pel 2014-15 i tindrà lloc al Space
 Centre (Kourou, Guiana Francesa):
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename French_Guiana.png
	lyxscale 50
	scale 35

\end_inset


\begin_inset space ~
\end_inset


\begin_inset space ~
\end_inset


\begin_inset space ~
\end_inset


\begin_inset space ~
\end_inset


\begin_inset Graphics
	filename French_Guiana_Kourou.png
	lyxscale 50
	scale 35

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename Centre_Spatial_Guyanais.png
	lyxscale 50
	scale 30

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Section
Òrbita
\end_layout

\begin_layout Standard
El JWST orbitarà al voltant del punt de Lagrange L2 a 800.000 km, d'aquesta
 forma ni la terra ni la lluna eclipsaran el sol i l'escud protector rebrà
 una quantitat d'energia relativament constant durant tota la durada de
 la missió.
 Aquesta es la raó principal per la que es va escollir una orbita amplia,
 descartant els eclipsis de la terra per mantenir fred el telescopi.
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename Lissajous_orbit_l2.jpg
	lyxscale 50
	scale 40

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
Concretament, el JWST seguirà una òrbita Lissajous al voltant del punt de
 Lagrange L2.
 Aquest tipus d'òrbita és quasi-periòdica i en un sistema perfecte de 3
 cossos es pot mantenir sense requerir propulsió.
 No obstant, a la pràctica el punt L2 és dinàmicament inestable (només són
 estables en el pla perpendicular a la línia que uneix les dues masses)
 i les petites desviacions de l'equilibri creixen exponencialment amb el
 temps.
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename Lagrange_points.png
	lyxscale 50
	scale 40

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
Els punts de Lagrange són posicions de l'espai respecte a dos cossos (p.ex.
 el sol i la terra) en què un tercer (p.ex.
 satèl·lit), afectat només per la gravetat, pot estar estacionari respecte
 als altres dos.
 
\end_layout

\begin_layout Standard
En aquest sentit, donats dos cossos massius en òrbites circulars al voltant
 del seu centre de masses, existeixen cinc posicions en l'espai en les quals
 es pot situar el tercer cos (de massa negligible), de forma que mantingui
 la seva posició respecte als dos cossos més massius.
 
\end_layout

\begin_layout Standard
A 1.500.000 km de la terra, aproximadament 4 vegades la distància entre la
 lluna i la terra, es troba el punt de Lagrange L2 a on les forces gravitatòries
 del sol i la terra s'equilibren amb la força centrífuga del satèl·lit.
\end_layout

\begin_layout Section
Telescopi
\end_layout

\begin_layout Subsection
Infraroig
\end_layout

\begin_layout Standard
Exemple a la nebulosa carina vist en visible i infraroig amb el telescopi
 espacial Hubble.
 Es poden apreciar una quantitat molt superior d'estrelles a la mateixa
 regió:
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename Carina_Nebula_in_Visible_and_Infrared.jpg
	lyxscale 50
	scale 30

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
Les longitud d'ona a l'infraroig poden traspassa regions de pols com núvols
 moleculars i, per exemple, els centres de galàxies actives tenen una forta
 concentració de pols.
 Per tant, per poder veure el seu interior es convenient l'ús de l'infraroig.
\end_layout

\begin_layout Standard
Addicionalment, la llum emesa pels objectes més llunyans pateixen d'un desplaçam
ent al vermell degut a l'expansió de l'univers.
 Per tant, per veure'ls és més adient utilitzar la banda de l'infraroig.
\end_layout

\begin_layout Subsection
Òptica
\end_layout

\begin_layout Standard
L'element òptic del telescopi (OTE, optical telescope element) disposa d'un
 disseny anastigmàtic (corregeix aberració esfèrica, coma i astigmatisme)
 de 3 mirall (primari, secundari i terciari).
 Amb una longitud focal de 131.4 m, el rati focal efectiu és de f/20.
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename Optics.gif
	lyxscale 50
	scale 35

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
El mirall primari té un tamany de 6,5 metres fet de beril·li (disposa d'un
 coeficient de expansió tèrmica molt petit per 30-80K) i recobert en or
 que proporciona una àrea recol·lectora de 
\begin_inset Formula $25m^{2}$
\end_inset

 (6 vegades més gran que la del Hubble).
 No és una peça única, sinó que es troba dividida en 18 segments hexagonals
 que seran desplegats un cop el telescopi es trobi a la seva òrbita.
 Aquest desplegament es durà a terme utilitzant sensors de front d'ona,
 similars als utilitzats per la tecnologia d'òptica adaptativa dels telescopis
 terrestres que realitzen microcorreccions en les posicions dels miralls
 per tal d'eliminar les distorsions introduïdes per l'atmosfera (
\emph on
seeing
\emph default
).
 No obstant, en el cas del JWST els sensors seran utilitzats només en el
 desplegament inicial del mirall i a priori no serà necessari realitzar
 més ajustaments futurs.
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename Mirrors.jpg
	lyxscale 50
	scale 25

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Section
\begin_inset CommandInset label
LatexCommand label
name "sec:Instruments"

\end_inset

Instruments
\end_layout

\begin_layout Standard
Els instruments del JWST formaran part del Integrated Science Instrument
 Module (ISIM), el qual s'ubicarà al darrera del mirall principal.
\end_layout

\begin_layout Standard
\begin_inset Tabular
<lyxtabular version="3" rows="5" columns="5">
<features islongtable="true">
<column alignment="center" valignment="top" width="0">
<column alignment="center" valignment="top" width="2cm">
<column alignment="center" valignment="top" width="2cm">
<column alignment="center" valignment="top" width="2cm">
<column alignment="center" valignment="top" width="2cm">
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Instrument
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Longitud d'ona 
\begin_inset Formula $\left(\mu m\right)$
\end_inset


\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Resolució espectral 
\begin_inset Formula $\left(\lambda/\Delta\lambda\right)$
\end_inset


\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Camp de visió
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Tipus de detector
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
NIRCam
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
0.6 - 5
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
4, 10, 100 
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
2 x
\begin_inset Newline newline
\end_inset

(2.2'x2.2')
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
HgCdTe 2Kx2K píxels
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
NIRSpec
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
0.6 - 5
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
100, 1000, 3000 
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
3.4'x3.6' o 2"x2" si R
\begin_inset Formula $\sim$
\end_inset

3000
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
HgCdTe 2Kx2K píxels 
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
MIRI
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
5 - 28.5
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
\begin_inset Formula $\sim$
\end_inset

5, 
\begin_inset Formula $\sim$
\end_inset

2000 
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
3.5"x3.5" per 
\begin_inset Formula $\lambda$
\end_inset

 curtes 7"x7
\begin_inset Quotes erd
\end_inset

 per 
\begin_inset Formula $\lambda$
\end_inset

 grans 
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Si:As 1Kx1K píxels
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
TF
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
1.6 - 4.9
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
1.5, 100 
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
3 x
\begin_inset Newline newline
\end_inset

(2.2'x2.2') 
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
HgCdTe 2Kx2K píxels 
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
</lyxtabular>

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Subsection
NIRCam Near IR Camera
\end_layout

\begin_layout Standard
La camera, que requereix treballar a temperatures inferiors als 37 K, permetrà
 prendre imatges capturant les longituds d'ona des del limit del visible
 (0.6 micròmetres) fins al infraroig proper (5 micròmetres).
 Addicionalment, es podran observar dos longitud d'ona simultàniament donat
 que la llum es dividida i redirigida cap a dos detectors d'ona llarga i
 curta respectivament.
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename NIRCAM_schema.png
	lyxscale 75
	scale 25

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
Per a cada raig dividit es disposa d'una roda (Filter Wheel Assembly) que
 té 12 filtres i 12 pupil·les seleccionables:
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename NIRCam.Filter Wheel Assembly.png
	lyxscale 75
	scale 15

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
Cal destacar que l'instrument es troba completament duplicat i permet l'ús
 dels dos mòduls de forma simultània per observar zones del cel adjacents.
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename NIRCam.2modules.png
	lyxscale 75
	scale 35

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
A banda del seu ús principalment científic, la càmera també serà utilitzada
 pel sensor de front d'ona per tal de desplegar i calibrar els mirall del
 satèl·lit que està compost per 18 segments.
\end_layout

\begin_layout Standard
Aquest instrument està sent construït per un equip liderat per la Universitat
 d'Arizona, tenint com a principal investigador a Marcia Rieke.
 Per altra banda, el soci industrial és Lockheed-Martin's Advanced Technology
 Center ubicat a Palo Alto (California).
\end_layout

\begin_layout Standard
Els detectors d'infraroig seran aprovisionats per Teledyne Imaging Sensors
 (Rockwell Scientific Company).
 Aquests estan basats en SCAs (Sensor Chip Assemblies) de 2048×2048 amb
 18 µm x 18 µm HgCdTe fotodíodes.
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename Nircam_fpa.jpg
	lyxscale 30
	scale 35

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Subsection
NIRSpec Near IR Spectrograph
\end_layout

\begin_layout Standard
Amb NIRSpec es podrà realitzar espectrografia per longituds d'ona des del
 limit del visible (0.6 micròmetres) fins al infraroig proper (5 micròmetres).
 A més l'espectrografia serà multiobjecte (més de 100 simultàniament) gràcies
 a les ranures programables que disposa.
 Concretament es disposarà d'un vector de 62.000 micro-obturadors (tamany
 entre 100-200 micròmetres).
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename NIRSpec.splits.png
	lyxscale 75
	scale 35

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
Aquest instrument està sent construït per l'agencia europea de l'espai (ESA),
 concretament al European Space Research and Technology Centre (ESTEC) situat
 a Noordwijk al sur d'Holanda, i a on el responsable científic és Peter
 Jakobsen.
 A banda del Goddard Space Flight Center, al projecte també està implicat
 EADS Astrium, subsidiària del European Aeronautic Defence and Space Company
 (EADS).
\end_layout

\begin_layout Standard
L'instrument proporciona tres modes d'observació:
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Tabular
<lyxtabular version="3" rows="4" columns="5">
<features islongtable="true">
<column alignment="center" valignment="top" width="10page%">
<column alignment="center" valignment="top" width="10page%">
<column alignment="center" valignment="top" width="5page%">
<column alignment="center" valignment="top" width="15page%">
<column alignment="center" valignment="top" width="10page%">
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
Mode
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
Objectiu
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
\begin_inset Formula $\lambda$
\end_inset

 Rang
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
Màscara d'apertura
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
Resolució espectral
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
MSA Spectroscopy
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
Objectes rics o molt extens
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
 0.6 - 5 µm
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
Qualsevol configuració de 0.2" x 0.46" micro-shutters
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
R
\family default
\series default
\shape default
\size default
\emph default
\bar default
\noun default
\color inherit

\begin_inset Formula $\sim$
\end_inset


\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
100, 1000, 2700
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
Fixed Slit Spectroscopy
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
Objectes simples i compactes
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
 0.6 - 5 µm
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
 0.1" x 1.9" o 0.2" x 3.3" o 0.4" x 3.8" FS
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
R
\begin_inset Formula $\sim$
\end_inset

100, 1000, 2700
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
Integral-field Spectroscopy
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
Objectes moderadament extensos
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
 0.6 - 5 µm
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
 3.0" x 3.0" IFU
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
R
\begin_inset Formula $\sim$
\end_inset

100, 1000, 2700
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
</lyxtabular>

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
NIRCSpec disposarà de mecanismes anomenats Filter Wheel Assembly i Grating
 Wheel Assembly, basats en l'exitós mecanisme de rodes ISOPHOT del Infrared
 Space Observatory (ISO), pel canvi de filtres i elements òptics (mirall,
 prisma i 6 reixetes reflectants).
 
\end_layout

\begin_layout Standard
Els mecanismes i els elements òptics estan sent dissenyats, integrats i
 provats per Carl Zeiss Optronics GmbH de Oberkochen, Germany, sota un contracte
 amb Astrium.
\end_layout

\begin_layout Standard
Els detectors d'infraroig seran aprovisionats per Teledyne Imaging Sensors
 (Rockwell Scientific Company).
 Aquests estan basats en dos sensors HAWAII-2RG (SCAs, sensor chip arrays)
 de 2048×2048 amb les següents característiques:
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Tabular
<lyxtabular version="3" rows="9" columns="2">
<features>
<column alignment="center" valignment="top" width="20page%">
<column alignment="center" valignment="top" width="20page%">
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
Paràmetres
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Valors
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
Tamany del píxel
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
18 µm x 18 µm
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
Rang 
\begin_inset Formula $\lambda$
\end_inset


\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
0.6 µm - 5 µm
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Eficiència quàntica 
\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
0.6 µm - 1.0 µm
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
> 70%
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Eficiència quàntica 
\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
1.0 µm- 5.0 µm
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
>80%
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Soroll total
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
< 6
\begin_inset Formula $e^{-}$
\end_inset

 (a MULTIACCUM 22x4)
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
Dark current
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
0.01 
\family default
\series default
\shape default
\size default
\emph default
\bar default
\noun default
\color inherit

\begin_inset Formula $e^{-}$
\end_inset


\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
/s/píxel
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
Capacitat
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
60,000 
\family default
\series default
\shape default
\size default
\emph default
\bar default
\noun default
\color inherit

\begin_inset Formula $e^{-}$
\end_inset


\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
Temperatura d'operació
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\family roman
\series medium
\shape up
\size normal
\emph off
\bar no
\noun off
\color none
30 - 40 k
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
</lyxtabular>

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename Nirspec_sca_orient.jpg
	lyxscale 50
	scale 35

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Subsection
MIRI Mid IR Instrument
\end_layout

\begin_layout Standard
Aquest instrument disposa tant d'una camera com d'un espectròmetre que permet
 observar a longitud d'ones des de 5 fins a 28.5 micròmetres (rang mig de
 l'infraroig).
 Per poder treballar requereix estar a temperatures inferiors als 7K i per
 tant, la refrigeració passiva del JWST no és suficient i incorporarà un
 refrigerador propi.
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename MIRI.png
	lyxscale 75
	scale 35

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
MIRI esta sent desenvolupat en una col·laboració entre el Jet Propulsion
 Laboratory (NASA), la ESA, i un consorci d'institucions europees amb el
 lideratge de George Rieke (Universitat d'Arizona) i Gillian Wright (UK
 Astronomy Technology Centre, Edinburgh, part del Science and Technology
 Facilities Council, STFC).
\end_layout

\begin_layout Standard
L'instrument disposa de mecanismes de roda (
\emph on
wheel
\emph default
) similars al NIRSpec, els quals també s'estan desenvolupant i construint
 per Carl Zeiss Optronics GmbH, sota un contracte amb el Max Planck Institute
 for Astronomy (Heidelberg).
\end_layout

\begin_layout Subsection
Tunable-filter imager 
\end_layout

\begin_layout Standard
El TFI és una càmera d'ús general que permet prendre imatges d'un tamany
 de 2.2' x 2.2' (Resolució
\begin_inset Formula $\sim$
\end_inset

100) per longituds d'ona entre 1.5 - 2.5 µm i 3.2 - 5 µm (infraroig proper).
\end_layout

\begin_layout Standard
Cal destacar que, tot i que es troba físicament integrat amb el Fine Guidance
 Sensor, el TFI és completament independent i el seu ús és científic (no
 té cap paper a les funcions de guiatge).
 
\end_layout

\begin_layout Standard
L'objectiu principal de TFI és complementar altres instruments científics
 mitjançant la presa d'imatges amb la qualitat de NIRCam però amb filtres
 de resolució i sensibilitat comparable al mode de baixa resolució de NIRSpec.
 Addicionalment, TFI pot ser utilitzat per la presa d'imatges utilitzant
 4 diferents coronògrafs per tal de bloquejar la llum directa d'una estrella
 i poder resoldre objectes propers en el camp de visió.
\end_layout

\begin_layout Standard
Com a detector disposa d'un vector de 2048 × 2048 píxels de HgCdTe amb un
 tamany de 18 µm produït per Teledyne Imaging Sensors (Rockwell Scientific
 Company).
\end_layout

\begin_layout Standard
El desenvolupament de l'instrument es a càrrec de la Canadian Space Agency
 (amb ComDev com a contractista principal) sota la responsabilitat científica
 de René Doyon (Université de Montréal).
\end_layout

\begin_layout Section
Hardware de suport
\end_layout

\begin_layout Subsection
ISIM - Integrated Science Instrument Module
\end_layout

\begin_layout Standard
El mòdul ISIM proporciona l'estructura, l'electrònica de control i tractament
 de dades pels instruments científics presentats a la secció 
\begin_inset CommandInset ref
LatexCommand vref
reference "sec:Instruments"

\end_inset

, així com els sensors de guiatge (FGS).
 Altres subsistemes compartits:
\end_layout

\begin_layout Itemize
Estructura
\end_layout

\begin_layout Itemize
Control de llum externa
\end_layout

\begin_layout Itemize
Control tèrmic
\end_layout

\begin_layout Itemize
Hardware i software pel tractament de dades i el comandament
\end_layout

\begin_layout Itemize
Focal Plane Arrays (FPA) i electrònica
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename ISIM.jpg
	lyxscale 50
	scale 50

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
L'ISIM disposa d'una arquitectura distribuïda en dos zones:
\end_layout

\begin_layout Itemize
Zona freda: integrat amb el telescopi òptic, es refreda de forma passiva
 per treballar al voltant del 30 K.
 Aquesta secció acull els instruments i els sensors de guiatge.
\end_layout

\begin_layout Itemize
Zona calent: localitzada a la nau (spacecraft) amb una temperatura d'uns
 250 K a on s'ubica la major part de l'electrònica, evitant així calentaments
 innecessaris a la zona freda.
\end_layout

\begin_layout Standard
El mòdul ISIM esta sent desenvolupat al Goddard Space Flight Center de la
 NASA.
\end_layout

\begin_layout Subsection
FGS Fine Guidance Sensor
\end_layout

\begin_layout Standard
El FGS s'utilitzarà per estabilitzar i controlar la orientació del satèl·lit
 (ACS, Attitude Control System) durant les observacions científiques programades.
 La camera del FGS pot prendre imatges de dos camps de visió adjacents d'un
 tamany de 2.4' x 2.4' i, addicionalment, pot ser configurada per a que llegeixi
 un subvector de 8 x 8 píxels a una freqüència de 16 vegades per segon.
\end_layout

\begin_layout Standard
Entre les seves funcions es troben:
\end_layout

\begin_layout Itemize
Obtenció d'imatges guia per tal d'apuntar a un objectiu desitjat
\end_layout

\begin_layout Itemize
Captura i detecció d'estrelles guies prèviament seleccionades
\end_layout

\begin_layout Itemize
Suport al desplegament dels segments del mirall primari mitjançant l'avaluació
 d'errors d'apuntat
\end_layout

\begin_layout Standard
Al igual que Hubble, JWST utilitzarà el catalog Guide Star Catalog 2, complement
at amb 2MASS, per les estrelles guies.
 Aquest catàleg tindrà una exactitud d'aproximadament 0.1 arcsec.
 No obstant, les observacions científiques que requereixin més precisió
 (p.ex.
 
\begin_inset Formula $\sim$
\end_inset

0.01 arcsec per l'ús del multi-shutter array del NIRSpec) tenen a la seva
 disposició una tècnica alternativa de calibratge mitjançant la observació
 d'una regió de LMC (Large Magellanic Cloud):
\end_layout

\begin_layout Quote
Els sistemes WFC (wavefront control) i ACS (Attitude Control System) es
 troben calibrats amb una precisió de 0.002 arcsec en distorsió, escala,
 tort i enrotllat (per aquesta tasca s'ha utilitzat el clúster globular
 47 Tuc i el clúster obert M35).
 JWST podrà utilitzar un camp determinat de LMC que ja va ser mesurat prèviament
 per Hubble amb unes precisions astromètriques similars.
\end_layout

\begin_layout Standard
El desenvolupament de l'instrument es a càrrec de la Canadian Space Agency
 (amb ComDev com a contractista principal) sota la responsabilitat científica
 de John Hutching (Herzberg Institute of Astrophysics, National Research
 Council of Canada).
\end_layout

\begin_layout Section
JWST en comparació
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Tabular
<lyxtabular version="3" rows="13" columns="4">
<features>
<column alignment="center" valignment="middle" width="10page%">
<column alignment="center" valignment="middle" width="10page%">
<column alignment="center" valignment="middle" width="10page%">
<column alignment="center" valignment="middle" width="10page%">
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\series bold
Hubble
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\series bold
Spitzer
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" bottomline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\series bold
JWST
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="top" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
\align center
\begin_inset Graphics
	filename Hubble Space Telescope - HST.jpeg
	lyxscale 50
	width 2cm

\end_inset


\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
\align center
\begin_inset Graphics
	filename Spitzer.jpg
	lyxscale 50
	width 2cm

\end_inset


\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
\align center
\begin_inset Graphics
	filename JWST.jpg
	lyxscale 30
	width 2cm

\end_inset


\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Òrbita
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Òrbita terrestre baixa
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Heliocèntrica
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Lissajous a 
\begin_inset Formula $L_{2}$
\end_inset


\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Diàmetre mirall
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
2.4 m
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
0.85 m
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
6.5 m
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Longitud focal
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
57.6 metres
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
10.2 metres
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
131.4 metres
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Longituds d'ona
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
0.1 - 2.5 
\begin_inset Formula $\mu m$
\end_inset


\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
3 - 180 
\begin_inset Formula $\mu m$
\end_inset


\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
0.6 - 28.5 
\begin_inset Formula $\mu m$
\end_inset


\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell multicolumn="1" alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
\align center
\begin_inset Graphics
	filename Longituds_d_ona.png
	lyxscale 75
	scale 30

\end_inset


\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell multicolumn="2" alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell multicolumn="2" alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell multicolumn="2" alignment="center" valignment="top" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout

\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Longitud nau
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
13.3 metres
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
4 metres
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
22 metres
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Massa
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
110.000 kg
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
865 kg
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
6.530 kg
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Temperatura del mirall
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
300 K
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
5.5 K
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
35 - 55 K
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Data de llançament
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
1990
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
2003
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
2014 (planificat)
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Llançador
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Space Shuttle Discovery
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Delta II
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Ariane V
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
<row>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" bottomline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
Nombre d'instruments
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" bottomline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
5
\end_layout

\begin_layout Plain Layout

\series bold
\size tiny
* 12 durant el seu temps de vida
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" bottomline="true" leftline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
3
\end_layout

\begin_layout Plain Layout

\series bold
\size tiny
* 1 operatiu actualment
\end_layout

\end_inset
</cell>
<cell alignment="center" valignment="middle" topline="true" bottomline="true" leftline="true" rightline="true" usebox="none">
\begin_inset Text

\begin_layout Plain Layout
4
\end_layout

\end_inset
</cell>
</row>
</lyxtabular>

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Section
Comunicacions
\end_layout

\begin_layout Standard
Les comunicacions entre el JWST i el segment terra es realitzarà mitjançant
 dos enllaços de radiofreqüència operant a les bandes Ka i S respectivament.
 El satèl·lit disposa de les següents antenes:
\end_layout

\begin_layout Itemize
Una antena direccional d'alt guany (HGA) que pot ser utilitzat per a la
 banda Ka i les comunicacions en banda S.
\end_layout

\begin_layout Itemize
Dos antenes omnidireccionals de baix guany (LGA) que seran utilitzades només
 per la banda S.
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename Launch and communications.png
	scale 35

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
Cal destacar que l'enllaç de banda Ka és unidireccional (utilitzada només
 per a la descàrrega de dades científiques) i l'enllaç de banda S és bidireccion
al.
\end_layout

\begin_layout Standard
Donat que el satèl·lit es trobarà constantment al mateix punt de l'espai
 (L2), les comunicacions seran factibles les 24 hores utilitzant la Deep
 Space Network de la NASA:
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename Deep Space Network.gif
	lyxscale 50
	scale 50

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
Els complexos de la xarxa es troben ubicats a terrenys semi-muntanyosos
 que permeten tenir un escud natural contra interferències de radio:
\end_layout

\begin_layout Itemize
Austràlia, 40 km al sud-est de Canberra (aprop de la reserva natural de
 Tidbinbilla).
\end_layout

\begin_layout Itemize
Espanya, 60 km a l'est de Madrid a Robledo de Chavela.
\end_layout

\begin_layout Itemize
Estats Units, complex Goldstone a 72 km al nord-est de Barstow.
\end_layout

\begin_layout Section
Operació
\end_layout

\begin_layout Subsection
Digitalització i tractament inicial de les dades
\end_layout

\begin_layout Standard
La conversió de les dades analògiques a digital es porta a terme mitjançant
 un circuit integrat dissenyat a mida anomenat SIDECAR ASIC (System for
 Image Digitization, Enhancement, Control And Retrieval Application Specific
 Integrated Circuit).
 El circuit consumeix només 11 miliwatts i aporta molt poca calor, aspecte
 molt rellevant donat que s'haurà d'ubicar aprop dels detectors que requereixen
 una temperatura de treball molt baixa.
\end_layout

\begin_layout Standard
Un cop les dades es troben en format digital, la major part del processat
 que s'hagi de realitzar al mateix satèl·lit es portarà a terme per una
 placa d'ordinador convencional.
\end_layout

\begin_layout Subsection
Centre d'operacions
\end_layout

\begin_layout Standard
El centre científic i d'operacions del JWST serà el Space Telescope Science
 Institute (STScI) ubicat a Baltimore (Maryland).
 L'STScI serà el responsable de la operació científica del telescopi (S&OC:
 Science and Operations Center) així com la distribució de les dades cap
 a la comunitat científica.
\end_layout

\begin_layout Standard
\align center
\begin_inset Graphics
	filename Operations.jpg
	lyxscale 50
	scale 35

\end_inset


\end_layout

\begin_layout Standard
El procés general per a la operació del JWST per tal de fer ciència consta
 dels següents punts:
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Els astrònoms realitzen propostes i plans d'observacions que són valorats
 per un sistema de peer-review.
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Un cop seleccionada una proposta, es converteix a la forma adient per tal
 de ser utilitzat per l'equip d'operacions de vol (FOT, Flight Operations
 Team).
 
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Tenint en compte la màxima seguretat i eficiència, les observacions son
 planificades, pujades al JWST i executades sota una exhaustiva monitorització
 per finalment descarregar els resultats.
\end_layout

\begin_layout Enumerate
Les dades científiques i de calibratge son facilitades als astrònoms per
 a que puguin realitzar els respectius estudis científics.
 Addicionalment, es disposa de la Office of Public Outreach (OPO) per tal
 d'informar al públic en general.
\end_layout

\begin_layout Section
Gestió del projecte
\end_layout

\begin_layout Subsection
Cost
\end_layout

\begin_layout Standard
Degut a un increment en els costos estimats, a l'agost del 2005 es va realitzar
 una replanificació de la missió que va afectar principalment als plans
 d'integració i prova del satèl·lit.
 En aquell moment es va estimar que el cost arribaria als 4.500 milions de
 dòlars, a on 1.000 milions correspon a l'operació del satèl·lit durant 10
 anys un cop posat en òrbita.
\end_layout

\begin_layout Standard
A inicis del 2010 el cost del satèl·lit s'estimava en 5.000 milions, però
 al novembre el director general de la NASA reconeixia que seran necessaris
 entre 800 i 1.000 milions més per poder completar la missió.
 Sense cap mena de dubte, JWST és la missió científica més cara de la NASA
 fins al moment.
\end_layout

\begin_layout Subsection
Planificació
\end_layout

\begin_layout Standard
Aspectes claus dels darrers 3 anys:
\end_layout

\begin_layout Itemize
Gener 2007: Es considera que 9 de les 10 tecnologies clau es troben preparades
 per complir amb els seus objectius sota les condicions de llançament i
 vol
\begin_inset Foot
status open

\begin_layout Itemize
JWST Passes TNAR http://www.stsci.edu/jwst/project_highlights/tnar.html
\end_layout

\end_inset

:
\end_layout

\begin_deeper
\begin_layout Itemize
Near Infrared Detectors (HgCdTe)
\end_layout

\begin_layout Itemize
SIDECAR ASIC (the cryogenic controllers and signal processors for the detectors)
\end_layout

\begin_layout Itemize
Mid-infrared detectors (Si:As)
\end_layout

\begin_layout Itemize
Near Infrared Spectrograph (NIRSpec) Microshutters
\end_layout

\begin_layout Itemize
Cryogenic heat switch
\end_layout

\begin_layout Itemize
Sunshield membrane and coatings
\end_layout

\begin_layout Itemize
Wavelength sensing and control mechanisms and software
\end_layout

\begin_layout Itemize
Primary mirror Be segments and mounts
\end_layout

\begin_layout Itemize
Stable cryogenic backplane structure
\end_layout

\end_deeper
\begin_layout Itemize
Abril 2007: La darrera tecnologia clau pendent, MIRI cryocooler, arriba
 a assolir el grau de qualitat necessari per a la missió.
 S'inicia la fase C del projecte: disseny final i fabricació
\end_layout

\begin_layout Itemize
Març 2008: Es completa amb èxit el Preliminary Design Review (PDR)
\end_layout

\begin_layout Itemize
Març 2009: Integrated Science Instrument Module review
\end_layout

\begin_layout Itemize
Octubre 2009: Optical Telescope Element review
\end_layout

\begin_layout Itemize
Gener 2010: Sunshield review
\end_layout

\begin_layout Itemize
Abril 2010: Mission Critical Design Review (MCDR) a on es confirma que el
 satèl·lit complirà amb tots els requeriments científics i d'enginyeria
 establerts.
\end_layout

\begin_layout Itemize
Novembre 2010: El director general de la NASA reconeix que s'haurà d'ampliar
 el pressupost de 5.000 a 6.000 milions de dòlars per poder completar la missió.
 Resta pendent la replanificació del llançament que probablement sigui al
 2017 en comptes del 2014.
\end_layout

\begin_layout Bibliography
\begin_inset CommandInset bibitem
LatexCommand bibitem
key "key-1"

\end_inset

Jonathan P.
 Gardner, John C.
 Mather, Mark Clampin, Rene Doyon, Matthew A.
 Greenhouse, Heidi B.
 Hammel, John B.
 Hutchings, Peter Jakobsen, Simon J.
 Lilly and Knox S.
 Long.
 
\emph on
The James Webb Space Telescope.

\emph default
 Obtingut a Decembre 2, 2010 des de la World Wide Web: http://www.springerlink.com
/content/h2374012xk30qpw5/
\end_layout

\begin_layout Bibliography
\begin_inset CommandInset bibitem
LatexCommand bibitem
key "key-2"

\end_inset

Marcia J.
 Rieke, Douglas Kelly, and Scott Horner (2005).
 
\emph on
Overview of James Webb Space Telescope and NIRCam's Role.

\emph default
 Obtingut a Decembre 2, 2010 des de la World Wide Web: http://ircamera.as.arizona.e
du/nircam/materials/SPIE_Aug_05.html
\end_layout

\begin_layout Bibliography
\begin_inset CommandInset bibitem
LatexCommand bibitem
key "key-3"

\end_inset

Larry G.
 Burriesci (2005).
 
\emph on
NIRCam Instrument Overview.

\emph default
 Obtingut a Decembre 2, 2010 des de la World Wide Web: http://ircamera.as.arizona.e
du/nircam/materials/SPIE_Aug_05.html
\end_layout

\begin_layout Bibliography
\begin_inset CommandInset bibitem
LatexCommand bibitem
key "key-2"

\end_inset

Space Telescope Science Institute.
 
\emph on
James Webb Space Telescope.

\emph default
 Diversos documents obtingut a Gener 16, 2011 des de la World Wide Web:
 http://www.stsci.edu/jwst/
\end_layout

\begin_layout Bibliography
\begin_inset CommandInset bibitem
LatexCommand bibitem
key "key-4"

\end_inset

NASA.
 
\emph on
James Webb Space Telescope.

\emph default
 Diversos documents obtingut a Decembre 5, 2010 des de la World Wide Web:
 http://www.jwst.nasa.gov/
\end_layout

\begin_layout Bibliography
\begin_inset CommandInset bibitem
LatexCommand bibitem
key "key-5"

\end_inset

El Pais (2010).
 
\emph on
El sustituto del 'Hubble' costará mil millones de dólares más de lo previsto.

\emph default
 Obtingut a Decembre 2, 2010 des de la World Wide Web: http://www.elpais.com/artic
ulo/sociedad/sustituto/Hubble/costara/mil/millones/dolares/previsto/elpepusoc/20
101111elpepusoc_8/Tes
\end_layout

\begin_layout Bibliography
\begin_inset CommandInset bibitem
LatexCommand bibitem
key "key-6"

\end_inset

Space News (2010).
 
\emph on
10-Year Plan for Astrophysics Takes JWST Cost into Account.

\emph default
 Obtingut a Decembre 2, 2010 des de la World Wide Web: http://www.spacenews.com/ci
vil/100820-plan-astrophysics-jwst-account.html
\end_layout

\begin_layout Bibliography
\begin_inset CommandInset bibitem
LatexCommand bibitem
key "key-7"

\end_inset

H.
 B.
 Hammel, G.
 Rieke, and the James Webb Space Telescope Science Working Group (2010).
 
\emph on
Scientific Role of the James Webb Space Telescope.
 
\emph default
New Worlds, New Horizons.
\end_layout

\begin_layout Bibliography
\begin_inset CommandInset bibitem
LatexCommand bibitem
key "key-8"

\end_inset

Sabelhaus, P.
 (2010).
 
\emph on
Project Status for the AAS Town Hall.

\emph default
 American Astronomical Society.
\end_layout

\begin_layout Bibliography
\begin_inset CommandInset bibitem
LatexCommand bibitem
key "key-9"

\end_inset

Wikipedia.
 
\emph on
Metric expansion of space.

\emph default
 Obtingut a Decembre 7, 2010 des de la World Wide Web: http://en.wikipedia.org/wik
i/Metric_expansion_of_space
\end_layout

\begin_layout Bibliography
\begin_inset CommandInset bibitem
LatexCommand bibitem
key "key-10"

\end_inset

Wikipedia.
 
\emph on
Guiana Space Centre.

\emph default
 Obtingut a Decembre 18, 2010 des de la World Wide Web: http://en.wikipedia.org/wi
ki/Guiana_Space_Centre
\end_layout

\begin_layout Bibliography
\begin_inset CommandInset bibitem
LatexCommand bibitem
key "key-11"

\end_inset

Wikipedia.
 
\emph on
Ariane 5.

\emph default
 Obtingut a Decembre 18, 2010 des de la World Wide Web: http://en.wikipedia.org/wi
ki/Ariane_5
\end_layout

\begin_layout Bibliography
\begin_inset CommandInset bibitem
LatexCommand bibitem
key "key-12"

\end_inset

Wikipedia.
 
\emph on
Lissajous orbit.

\emph default
 Obtingut a Gener 3, 2011 des de la World Wide Web: http://en.wikipedia.org/wiki/L
issajous_orbit
\end_layout

\begin_layout Bibliography
\begin_inset CommandInset bibitem
LatexCommand bibitem
key "key-14"

\end_inset

Wikipedia.
 
\emph on
Lagrange point.

\emph default
 Obtingut a Gener 3, 2011 des de la World Wide Web: http://en.wikipedia.org/wiki/L
agrangian_point
\end_layout

\begin_layout Bibliography
\begin_inset CommandInset bibitem
LatexCommand bibitem
key "key-15"

\end_inset

NASA.
 Deep Space Network
\emph on
.

\emph default
 Obtingut a Gener 16, 2011 des de la World Wide Web: http://deepspace.jpl.nasa.gov/
dsn/
\end_layout

\end_body
\end_document
